![Social network concept](https://static.wixstatic.com/media/496c3b27b21b42258436f5e1861ce01d.jpg/v1/fill/w_980,h_628,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/Social%20network%20concept.jpg)
כיתה ז
![Documents and Blurred Business Men](https://static.wixstatic.com/media/582ed97cb9b9442b86b99e1acd742ff1.jpg/v1/fill/w_234,h_156,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/Documents%20and%20Blurred%20Business%20Men.jpg)
סיכומים ומצגות
לחלק מהנושאים יהיו כאן סיכומים ומצגות וכן את דפי העבודה שאנחנו משתמשים בהם בכיתה בכדי שתוכלו להדפיס לעצמכם במקרה של היעדרות או אם אבדתם את הדפים.
חומרים שונים מאופיינים ע"י תכונות שונות:
מוליכות חשמלית
מוליכות חום
קשיות
ברק
שקיפות
צפיפות
מסיסות
מצב צבירה (מוצק, נוזל או גז)
כאשר מתכננים מוצר, בוחרים בעבורו חומר מתאים (עפ"י תכונות החומר) ויוצרים מהחומר גוף לפי הצרכים שלנו.
דוגמאות לגופים שנוצרו מחומרים שונים בעלי תכונות חומר שמתאימות למוצר:
- חלונות עשויים מזכוכית מכיוון שזכוכית היא שקופה ולא אטומה וכך אנו יכולים לראות דרכה.
- סירים עשויים ממתכת מכיוון שמתכת מוליכה חום היטב.
- ידית המגהץ עשוייה פלסטיק משום שפלסטיק מבודד מחום ומחשמל.
- בעבר כוסות חד פעמיות לשתייה חמה היו עשויות קלקר, משום שקלקר הוא חומר שמבודד חום, כלומר, כך נוכל להחזיק את הכוס מבלי לקבל כוויות.
- בלון עשוי מגומי משום שגומי הוא חומר גמיש (אלסטי) שיכול להימתח.
בקשו מהוריכם שיספרו לכם את סיפורם של הזאב ושלושת החזרזירים או צפו בו כאן באנגלית.
חשבו כיצד הסיפור קשור לחומרים ולתכונות שלהם?
למשחק מיון גופים וחומרים קוד 279
תכונות גזים שונים והגזים המרכיבים את האוויר:
חשוב לדעת שגז אינו שם של חומר, אלא תיאור מצב הצבירה של חומר.
מרבית החומרים יכולים להיות בשלושת מצבי הצבירה (מוצק, נוזל וגז).
ישנם גזים חסרי ריח וישנם כאלו בעלי ריחות שונים.
ישנם גזים חסרי צבע ואחרים בעלי צבעים שונים.
ריח (גז האמוניה למשל)
צבע (צפו בגז היוד למשל בעל צבע סגול)
רעילות (גז הבישול למשל)
האוויר מורכב ממספר גזים שונים, מכאן שהאוויר הוא תערובת של גזים.
באוויר החדר יש כ-78% גז חנקן, כ-21% גז חמצן, כ-0.03% פחמן דו חמצני והשאר גזים נוספים
(כגון מימן וארגון) המהווים פחות מאחוז אחד.
דרכי ההפקה של הגזים שהדגמנו בשיעור:
![air.gif](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_f0c04af5c2e2462b89880639ce54135e~mv2.gif)
![צילום מסך 2020-04-15 ב-3.12.05.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_0a48bec90a8c4cf2b0d9efd2e8686871~mv2.png/v1/fill/w_600,h_346,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9D%20%D7%9E%D7%A1%D7%9A%202020-04-15%20%D7%91-3_12_05.png)
![צילום מסך 2020-04-14 ב-1.30.53.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_1c76b5086be44ad1867453472ae0134d~mv2.png/v1/fill/w_495,h_283,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9D%20%D7%9E%D7%A1%D7%9A%202020-04-14%20%D7%91-1_30_53.png)
נפח:
המקום התלת מימדי שהחומר תופס במרחב.
בנושא זה, למדנו על המימדים הקיימים בעולמנו:
-ראינו שלקו יש רק מימד אחד (האורך שלו).
-למדנו שצורות דו מימדיות קיימות בציורים שלנו על דפים, בעיתון, בטלוויזיה ובמחשב ולהם אנו יכולים למדוד שני מימדים (אורך ורוחב) ולחשב את שטחן.
-דיברנו על גופים תלת מימדיים (בעלי אורך, רוחב וגובה/עומק) ולהם אנו יכולים לחשב נפח=המקום שהם תופסים בחלל.
זיכרו, שלכל דבר שאתם רואים ויכולים לגעת בו יש נפח (כולל דפים, סרגלים, חודים, גרגר חול וכו'). אך ישנם גם דברים שאיננו רואים שהם בעלי נפח (לדוגמה: חיידקים או גזים).
עוד למדנו על מדידת נפח נוזלים בכלים המכילים שנתות (שנת ביחיד). כלים אלו יכולים להיות: כוס כימית, ארלנמייר, מזרק או משורה. כל שנת מייצגת יחידת נפח. למדנו, שהרווח בין השנתות תלוי בצורת הכלי ובקוטר שלו.
לדוגמא: משורה - כלי בעל קוטר קבוע לכל אורכו ולכן הרווח בין השנתות יהיה אחיד.
ארלנמייר - כלי בעל קוטר משתנה ולכן הרווח בין השנתות ישתנה.
![lab_tools.jpg](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_3f637a62acf34bc09a84e72624c6309e~mv2.jpg/v1/fill/w_352,h_297,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/lab_tools.jpg)
הכרנו את יחידות המידה של נפחים ולמדנו כיצד מבצעים המרת יחידות:
![volumesizes.gif](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_4948e71c36c84d57b0a288b5f9c0d810~mv2.gif)
ראינו שניתן למצוא מידות של נפחים גם סביבנו:
![liquids.jpg](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_6a5ada6fea1c4dc9aad7238dd31ca55f~mv2.jpg/v1/fill/w_465,h_361,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/liquids.jpg)
למדנו על שיטת ״דחיית מים״ בכדי לחשב נפח לגופים בעלי צורה שאינה הנדסית.
צפו בסרטון של האחיינית שלי שמדגימה את השיטה:
![](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_95c61359ad974ed1a03277bc43efc235f000.jpg/v1/fill/w_382,h_251,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/aa3dd8_95c61359ad974ed1a03277bc43efc235f000.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_3841b9b0b92b41c9b30a4662d2920c48f000.jpg/v1/fill/w_248,h_280,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/aa3dd8_3841b9b0b92b41c9b30a4662d2920c48f000.jpg)
![מאזניים.jpg](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_b988f21fcefa4ec08146ac6b806a1c18~mv2.jpg/v1/fill/w_350,h_137,al_c,q_80,enc_auto/%D7%9E%D7%90%D7%96%D7%A0%D7%99%D7%99%D7%9D.jpg)
מסה:
מסה היא כמות החומר של הגוף.
מסה נמדדת באמצעות מאזניים.
יחידות המידה של מסה הן: טון, קילוגרם (ק"ג), גרם ומיליגרם (מ"ג).
חוק שימור המסה - מסה (כמות החומר) לא משתנה אלא אם הוספנו חומר או החסרנו חומר.
אם ניקח גוש פלסטלינה, המסה שלו תשתנה רק אם נחבר אליו עוד פלסטלינה או שנחלק את הגוש לחתיכות קטנות. גם שינוי הצורה של הגוש לא ישפיע על כמות החומר.
ההדגמה הזו שעשינו בכיתה מדגימה שלאוויר יש מסה.
![](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_9cec4ed1b1a0407ca86ace213e2a840df000.jpg/v1/fill/w_529,h_390,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/aa3dd8_9cec4ed1b1a0407ca86ace213e2a840df000.jpg)
צפיפות:
צפיפות של חומר מלמדת על כמות של חומר (מסה) שנמצאת בנפח נתון.
לכל חומר צפיפות משלו.
הכרנו שלושה מצבים:
-
ציפה - צפיפות הגוף הצף נמוכה יותר מצפיפות החומר שבו הוא צף.
-
ריחוף - צפיפות הגוף המרחף שווה לצפיפות החומר בו הוא מרחף.
-
שקיעה - צפיפות הגוף השוקע גדולה יותר מצפיפות החומר בו הוא שוקע.
![נוסחת צפיפויות.jpg](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_72729b72c62b4c91b6fb2df480e6560d~mv2.jpg/v1/fill/w_400,h_129,al_c,q_80,enc_auto/%D7%A0%D7%95%D7%A1%D7%97%D7%AA%20%D7%A6%D7%A4%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%99%D7%95%D7%AA.jpg)
![משורת צפיפויות.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_2815fa83969b48b392cce1137ba2e86f~mv2.png/v1/fill/w_100,h_297,al_c,q_85,enc_auto/%D7%9E%D7%A9%D7%95%D7%A8%D7%AA%20%D7%A6%D7%A4%D7%99%D7%A4%D7%95%D7%99%D7%95%D7%AA.png)
מוזמנים לבנות ולשחק בצוללן בבקבוק
המודל החלקיקי של החומר ומצבי הצבירה:
1. כל החומרים בעולם בנויים מחלקיקים (אטומים ומולקולות - נלמד בשנה הבאה).
2. החלקיקים נמצאים בתנועה מתמדת (זזים כל הזמן בצורות תנועה שונות).
3. בין החלקיקים קיים ריק/ואקום (אין כלום).
לצפייה באנימציות על השפעת הטמפרטורה על מהירות תנועת החלקיקים:
(האנימציות לא עובדות בטלפונים)
![מצבי צבירה.jpg](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_698efc0907a145f8af835b4eecfc2952~mv2.jpg/v1/fill/w_596,h_351,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/%D7%9E%D7%A6%D7%91%D7%99%20%D7%A6%D7%91%D7%99%D7%A8%D7%94.jpg)
![צילום מסך 2020-04-15 ב-13.23.01.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_30407c49785f4047b4ab238a475f3792~mv2.png/v1/fill/w_599,h_541,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9D%20%D7%9E%D7%A1%D7%9A%202020-04-15%20%D7%91-13_23_01.png)
![](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_6171aeafc2f0435a884ff28acb024d34f000.jpg/v1/fill/w_467,h_355,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/aa3dd8_6171aeafc2f0435a884ff28acb024d34f000.jpg)
![energy_head.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_320f2d27c2744b9bbc873c39ac5ab1d2~mv2.png/v1/fill/w_347,h_193,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/energy_head.png)
אנרגיה:
אנרגיה היא אחד המרכיבים הכי בסיסיים של היקום. האנרגיה מאירה את עולמנו, מניעה את המכוניות שלנו, הרכבות, המטוסים והטילים. האנרגיה מחממת את בתינו, את האוכל שלנו, מפעילה את מכשירי החשמל שלנו, מאפשרת לנו לשמוע מוזיקה ולראות טלוויזיה. ולמרות כל זה אנחנו לא יכולים לראות אותה, לא לשמוע, לא לטעום, לא להרגיש ואפילו לא להגדיר אותה.
לאנרגיה אין הגדרה ברורה. ניתן לומר שאנרגיה גורמת לשינוי.
מכונית שמשנה את המהירות שלה היא בעלת אנרגית תנועה (קינטית).
כדור פורח, מטוס, ספר על מדף, סלע בראש ההר וילד בקצה העליון של מגלשה הם בעלי אנרגית גובה.
קפיץ מתוח הוא בעל אנרגיה אלסטית.
השרירים שלנו משתמשים באנרגיה כימית לפעילותם.
הטלוויזיה שלנו משתמשת באנרגיה חשמלית לפעילותה.
תנור משנה את טמפרטורת הסביבה שלו ולכן פולט אנרגית חום (תרמית).
צפו בהתנסות ״רובה הגומיות״ באתר של מכון דוידסון או יותר כיף, פשוט הכינו אחד בעצמכם. תהנו!
![צילום מסך 2020-04-15 ב-14.24.18.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_27b921256fc240888e6107c7c7e44cca~mv2.png/v1/fill/w_756,h_827,al_c,q_90,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9D%20%D7%9E%D7%A1%D7%9A%202020-04-15%20%D7%91-14_24_18.png)
צפו בדף הסרטונים שלנו תחת קטגוריית פיזיקה ותכירו יותר את סוגי האנרגיה.
בצעו את משימת התרגול באנרגיה בדף התרגול.
ביולוגיה
מאפייני חיים – תופעות ותהליכים, המתרחשים אצל כל היצורים החיים, מרגע היווצרותם ועד מותם.
יצורים חיים הם מי שמתקיימים בהם מאפייני החיים:
1.תנועה
2. תגובה לגירויים
3. רבייה
4. חילוף חומרים
5. גדילה והתפתחות
6. מבנה תאי
(זכרו, לכל כלל יש יוצא מן הכלל, לדוגמה, יצור שאינו מסוגל להתרבות (אדם עקר, או פרד למשל) הוא עדיין יצור חי.)
המדרג הביולוגי
אורגניזם (יצור חי) - גוף, הפועל באופן עצמאי ומקיים את כל מאפייני החיים. יצורים חיים מורכבים מתא אחד או יותר.
מערכת - קבוצה של איברים, אשר פעולתם המשותפת אחראית לתפקוד מסוים של הגוף.
איבר - מבנה בגופם של יצורים חיים, המכיל מספר רקמות, ויש לו תפקיד מסוים בגוף.
רקמה - קבוצה של תאים, הדומים זה לזה במבנה ובתפקיד.
תא - יחידת המבנה והתפקוד הבסיסית של הגוף החי. התאים בונים את הרקמות ואת האיברים בגופם של היצורים החיים.
אברון - מבנה עטוף בקרום, הנמצא בכל תא וממלא תפקיד כלשהו, המאפשר את קיום החיים בתא.
מולקולה - שני אטומים או יותר, הקשורים ביניהם בקשר כימי.
אטום - יחידת המבנה הבסיסית של כל החומרים בעולם, ובהם החומרים המרכיבים את היצורים החיים.
![מדרג ביולוגי.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_e9b576e8a4a84d66a491744bbb471f96~mv2.png/v1/fill/w_874,h_118,al_c,lg_1,q_85,enc_auto/%D7%9E%D7%93%D7%A8%D7%92%20%D7%91%D7%99%D7%95%D7%9C%D7%95%D7%92%D7%99.png)
התא
מבנה תאי הוא אחד ממאפייני החיים.
כל היצורים החיים בנויים מתאים. לרוב התאים הם מיקרוסקופים (ניתן לראות אותם רק במיקרוסקופ). גודלם נמדד במיקרון, אלפית המילימטר.
הכירו את היצורים החד תאיים אמבה וסנדלית.
לצפייה באנימציות המציגות את ניסוייהם של האמרלינג (החוקר הגרמני) ומאזייה (החוקר האמריקאי) בנושא חשיבותו של גרעין התא לחצו כאן.
לאנימציה "המסע אל הדנ"א" של מט"ח לחצו כאן.
התבוננו במיקרוסקופ הוירטואלי של מט״ח.
מבנה התא
![markivey_cell.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_362d17e898d04bc38fea1b6bb781e94d~mv2.png/v1/fill/w_732,h_508,al_c,q_90,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/markivey_cell.png)
![](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_f6ee41804d8b4363894fb940f3ade222f000.jpg/v1/fill/w_640,h_447,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/aa3dd8_f6ee41804d8b4363894fb940f3ade222f000.jpg)
מערכת ההובלה:
מערכת ההובלה מורכבת משלושה חלקים:
הלב
הדם
וכלי הדם
הלב
הלב ממוקם במרכז בית החזה, בין הריאות ומתחת לעצם החזה והצלעות.
הלב מכיל 4 חללים: 2 עליות ו-2 חדרים וארבעה מסתמים.
מקובל לחלק את הלב לחלק הימני ולחלק השמאלי. הצד הימני של הלב מכיל דם עני בחמצן ואילו הצד השמאלי של הלב מכיל דם עשיר בחמצן. בין שני חלקי הלב מפרידה מחיצת הלב המונעת את ערבוב הדם.
לשאלתכם, בקישור זה תמצאו הסבר על מקור צורת הלב, המוכרת לכם בציורים ("מה המקור ליצוג הלב (הציור) במתכונתו הנוכחית, מתוך אתר מכון דוידסון לחינוך מדעי).
![CG_Heart.gif](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_535893b346fc4dd18a8fda80680499df~mv2.gif)
![heart_note.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_f88980382b37400faffa5ef7cb44b768~mv2.png/v1/fill/w_153,h_159,al_c,q_85,enc_auto/heart_note.png)
כלי הדם
עורקים - כלי הדם שמובילים דם מהלב אל שאר חלקי הגוף. העורקים עשויים משלוש שכבות של רקמות תאים שונות (רקמת אנדותל, רקמת שריר ורקמה אלסטית). את העורקים לא ניתן לראות, משום שהם שקועים עמוק מתחת לשכבות החיצוניות של הגוף. העורקים הם גמישים ולכן נמתחים ומתרחבים כשהדם זורם בהם. הדופק שאנו חשים הוא ההתרחבות של דפנות העורקים בכל פעימת לב.
נימים - כלי הדם הדקיקים ביותר, עשויים משכבת תאים אחת (רקמת אנדותל), דרכם מתבצע תהליך חילוף החומרים בין הדם לכל תאי הגוף. הדם מגיע אליהם מהעורקיקים ויוצא מהם אל הורידונים, שהופכים לורידים.
נימים מורחבים בעין
![capilaries2.jpg](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_ba685e7bd57d429aa7e5e909e02c4f3d~mv2.jpg/v1/fill/w_140,h_74,al_c,lg_1,q_80,enc_auto/capilaries2.jpg)
ורידים - כלי הדם שמובילים את הדם מכל חלקי הגוף אל הלב. הורידים, כמו העורקים, עשויים משלוש שכבות של רקמות תאים שונות (רקמת אנדותל, רקמת שריר ורקמה אלסטית). אך בנוסף, מכילים הורידים מסתמים (שסתומים) בכל 10-15 ס"מ, שמאפשרים זרימה חד כיוונית של הדם, ובכך מסייעים לדם לעלות מהרגליים כלפי מעלה בלבד, לכיוון הלב.
![vains.jpg](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_dcab3303d0ad471e9aa27345e3f45d64~mv2.jpg/v1/fill/w_200,h_221,al_c,q_80,enc_auto/vains.jpg)
![צילום מסך 2020-04-15 ב-15.43.56.png](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_440737f4831e4cd48a25475e21fe457a~mv2.png/v1/fill/w_887,h_273,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/%D7%A6%D7%99%D7%9C%D7%95%D7%9D%20%D7%9E%D7%A1%D7%9A%202020-04-15%20%D7%91-15_43_56.png)
לאתר מט"ח המכיל מידע, פעילויות ואנימציות בנושא מערכת ההובלה בצמח ובאדם לחצו כאן.
מחזורי הדם
![](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_b5dd351065d74f878f574a82f6778cd7f000.jpg/v1/fill/w_640,h_464,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/aa3dd8_b5dd351065d74f878f574a82f6778cd7f000.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/aa3dd8_8543887fdea24d5c9ef0706987dcb1b9f000.jpg/v1/fill/w_334,h_290,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/aa3dd8_8543887fdea24d5c9ef0706987dcb1b9f000.jpg)